„Zvuková kniha -  priateľ nevidiaceho?“
 (Kam sa posunula a kam smeruje knižnično-informačná prax vo využívaní 
zvukových kníh vo verejnej knižnici)
Mgr. Milada Šudíková

Anotácia: 
Príspevok je zhrnutím aktivít týkajúcich sa získavania, spracovania, sprístupňovania a využívania rôznych foriem zvukových kníh v rámci knižnično-informačnej práce, ktoré Oddelenie pre nevidiacich a slabozrakých Mestskej knižnice v Bratislave poskytuje pre kategóriu zrakovo znevýhodnených používateľov. Vymedzuje špecifiká a trendy, ktoré ovplyvňujú knižnično-informačnú prax vo verejných knižniciach v súčasnosti, čo do formálnej a obsahovej stránky: nákup a získavanie zvukových kníh, nájdenie vhodných zdrojov financovania nákupu zvukových kníh, vybavenosť informačnými technológiami, znalosti zamerané na poskytovanie všetkých dostupných formátov zvukových kníh a úloha knihovníka v tomto procese, organizovanie kolektívnych podujatí pre zrakovo postihnuté deti, mládež a dospelých, ako aj širokú verejnosť, s cieľom poukázať na dôležitosť kníh v živote každého človeka. Cieľom príspevku je tiež vyzdvihnúť vzájomnú spoluprácu inštitúcií zaoberajúcich  sa sprostredkovaním zvukových kníh pre ľudí  so zrakovým postihnutím.

Kľúčové slová: Knižničné a informačné služby pre zrakovo postihnutých používateľov.  Zvuková kniha. Zrakovo postihnutí.  Nevidiaci. 

Úvod

V príspevku by som chcela zúročiť praktické skúseností z každodennej práce v knižnici a zamerať sa na špecifiká sprostredkovania rôznych foriem zvukových kníh a dokumentov pre kategóriou zrakovo postihnutých čitateľov. V oddelení pre nevidiacich a slabozrakých Mestskej knižnice v Bratislave (ďalej len ONS MKB) pracujem ako knihovníčka od roku 2005 s tým, že v rokoch 2009 až 2011 som bola na pracovnej stáži v Luxemburgu,  kde som pracovala na realizácii projektu súvisiaceho s digitalizovaním publikácií Úradu pre publikácie Európskej únie. Projekt sa sústredil hlavne na digitalizáciu - spracovanie a sprístupnenie všetkých tlačených dokumentov do elektronickej formy, ktoré boli vydané v Európskej únii od roku 1952, teda od vzniku tohto vydavateľstva. Prostredníctvom práce na projekte som mala možnosť získať viac skúseností so spracovaním a sprístupnením informačných zdrojov a tiež som nadobudla široký prehľad o aktivitách Európskej Únie v oblasti publikovania. Moja dovtedajšia práca so znevýhodnenými požívateľmi a nová skúsenosť na medzinárodnej úrovni ma ešte viac motivovala v uvedomení si dôležitosti jedného z hlavných princípov Európskej únie - prístup k informáciám a informačným zdrojom v informačnej spoločnosti pre všetkých bez rozdielu. 
Mojou snahou bude zhrnúť jednotlivé aktivity týkajúce sa získavania, spracovania, sprístupňovania a využívania rôznych foriem zvukových kníh, ktoré aktuálne verejná knižnica môže poskytovať v rámci svojich knižnično-informačných služieb pre zrakovo postihnutých používateľov knižnice a tým zdôrazniť úlohu verejnej knižnice a jej informačnú, kultúrnu a sociálnu funkciu v živote zdravých,  a najmä zdravotne postihnutých ľudí. 
Ďalším cieľom je poukázať na nemeniacu sa dôležitosť knihy a čítania v živote zrakovo postihnutých ľudí, pretože práve zrakové postihnutie môže často zúžiť okruh ich vedomostí a zručností. Svet kníh už od útleho detstva poskytuje, nielen zrakovo postihnutým deťom, podnety na spoznávanie a rozširovanie obzorov. Knihy rozvíjajú predstavivosť, podnecujú emocionalitu, poskytujú vzory pre identifikáciu a napodobňovanie. 
Keďže ešte stále sa môžeme stretnúť s terminologickou nejednotnosťou v definovaní, čo je a čo nie je „zvuková kniha“ – napr. zvukový dokument, audiokniha, skrátená zvuková nahrávka, dramatizácia, komentár k filmom a pod. – teda všetky druhy a typy dokumentov, ktoré sa v ponuke ONS nachádzajú, pre potreby príspevku budeme vychádzať z pojmu a používať v celom texte  termín „zvuková kniha“ (ďalej len ZK). 
Podobne sa stretávame v teórii i praxi s viacerými termínmi na označenie ľudí so zrakovým znevýhodnením napr. zrakovo postihnutý človek, zrakovo znevýhodnení ľudia, ľudia so zrakovým postihnutím, zrakovými poruchami a pod. Nakoľko, podľa môjho názoru, každý z týchto pojmov má v príslušnom kontexte určitý obsahový a štylistický „odtieň“ slova, používam ich z hľadiska príslušného významu v texte príspevku.

1 Oddelenie pre nevidiacich a slabozrakých Mestskej knižnice v Bratislave (ďalej ONS MKB)
ONS je súčasťou Mestskej knižnice v Bratislave a zároveň jediným špecializovaným oddelením verejnej knižnice v Bratislave, ktoré poskytuje služby aj pre zrakovo znevýhodnených občanov. V roku 1991 ho slávnostne otvorila Lady Diana, Jej kráľovská výsosť princezná z Walesu. 

1.1 Fond zvukových dokumentov v súčasnosti obsahuje pestrú ponuku rôznych žánrov  zvukových kníh a audiokníh pre deti, mládež a dospelých. V súčasnosti ho tvorí vyše 7 600 zvukových nahrávok (v jazyku slovenskom, českom, maďarskom, anglickom a nemeckom)  -z čoho je 2 800 titulov vo formáte CD a MP3 a okolo 4 800 titulov zvukových kníh na magnetofónových kazetách. V porovnaní s rokom 2008, stúpol počet titulov o vyše 3000 titulov a najmä pribudli ZK vo formáte MP3 (zo 600 na 2800 titulov).

Fond ONS tvoria:
-	zvukové nahrávky (beletria, rozprávky, cestopisy, literárno-dramatické pásma, humoristické nahrávky, náboženská literatúra, odborná a populárno-náučná literatúra, jazykové kurzy), 
-	špeciálny typ CD-ROM - DAISY, cieľom ktorého je preniesť logickú štruktúru tlačeného dokumentu do zvukovej podoby a používateľovi poskytnúť rýchlu orientáciu v nahrávke, sú zamerané najmä na odbornú literatúru,
-	zvukové časopisy,
-	časopisy v Braillovom písme pre deti,
-	časopisy vo zväčšenej čiernotlači pre slabozrakých,
-	odborné publikácie, časopisy, bibliografie a tematická kartotéka o problematike zrakovo znevýhodnených používateľov,
-	filmy na DVD s komentárom pre nevidiacich a slabozrakých.

ZK sú dostupné pre používateľov prostredníctvom nasledujúcich nosičov:
-	magnetofónové kazety, 
-	CD (audioknihy, textové publikácie, MP3), 
-	MP3 prehrávače,  
-	DVD (zvukové nahrávky, filmy), 
-	Web (elektronické články, textové publikácie),
-	USB kľúč (ZK, textové publikácie).

ONS zabezpečuje všetky typy výpožičných služieb, poradenské a konzultačné služby. Čitatelia môžu využívať aj kompenzačné pomôcky napr. zapožičať si MP3 prehrávač, využívať počítač s hlasovým výstupom, lupou a skenerom, prehrávač Plextalk na prehrávanie DAISY kníh, Pichtov písací stroj a televíznu lupu na čítanie tlačených dokumentov. Naši čitatelia často využívajú okrem osobnej návštevy knižnice aj možnosť telefonickej a mailovej komunikácie (e-mail, ICQ, Skype).

2 Zdroje získavania ZK prostredníctvom medziknižničnej výpožičnej služby, darov a spoluprácou s inštitúciami a dobrovoľníkmi

ONS sa sústreďuje najmä na získavanie a sprístupňovanie ZK. Z priestorových dôvodov máme vo fonde len niekoľko titulov v Braillovom písme, niektoré kombinované s reliéfnymi obrázkami a knihy v čiernotlači so zväčšeným typom písma. Tieto publikácie sme získali zväčša formou darov napr. z SKN, KTN a z pozostalosti alebo zbierok našich čitateľov. Sú viac-menej na ukážku. 
Slovenskú a maďarskú produkciu ZK ONS získava zo Slovenskej knižnice pre nevidiacich Mateja Hrebendu v Levoči (ďalej len SKN) na základe medziknižničnej výpožičnej služby. Zbierka z SKN tvorí základ knižničného fondu ONS. 
Spolupracujeme so Slovenským rozhlasom (teraz RTVS), ktorý nám v minulosti venoval rozhlasové pásma na kazetách, v súčasnosti aj na CD a MP3. Prostredníctvom projektu „Čítajme spolu“ financovaným ministerstvom kultúry, sme mohli dať načítať v štúdiách rozhlasu viacero kníh pre deti a mládež.   
Vo fonde máme mnoho darov, ktoré venovali jednotlivci napr. pán Emil Benčík venoval ONS celú zbierku svojich rozhlasových pásiem na CD, ale aj organizácie a spolky napr. Slovenská biblická spoločnosť, ÚNSS venovala knihy načítané v rámci projektov s dobrovoľníkmi a pod. 
Ďalšou zaujímavou formou získavania ZK je občasná spolupráca s dobrovoľníkmi. V priebehu posledných rokov sme takto získali vyše 30 titulov vo formáte MP3. Týmto spôsobom sme mohli vyjsť v ústrety aj čitateľom, ktorí obľubujú alternatívnejšie žánre literatúry a taktiež sme sa zamerali na históriu a zaujímavosti mesta Bratislavy. Treba podotknúť, že tieto ZK nespĺňajú kvalitatívne parametre z hľadiska zvukovej úrovne ako ZK načítané v profesionálnych štúdiách SKN, no mnohí čitatelia sú vďační za každú novú načítanú knihu. 

2.1 Slovenská knižnica pre nevidiacich Mateja Hrebendu 

Slovenská knižnica pre nevidiacich Mateja Hrebendu v Levoči (ďalej SKN) je celonárodným knižnično-informačným centrom pre zrakovo postihnutých ľudí Slovenskej republiky i Slovákov žijúcich v zahraničí.
Poslaním SKN je spracovávať dokumenty - knihy, učebnice, časopisy do foriem prístupných vnímaniu nevidiacich a slabozrakých ľudí. V praxi to znamená, že SKN vydáva publikácie v Braillovom písme, v čiernotlači vo zväčšenom type písma a v digitálnej podobe. Takto spracované dokumenty sú zaraďované do knižničných fondov a formou prezenčných, absenčných a zásielkových výpožičných služieb sú k dispozícii nevidiacim a slabozrakým ľuďom i ostatným záujemcom.
S nahrávaním zvukových kníh na magnetofónové pásy a kazety sa začalo v roku 1962.
SKN metodicky usmerňuje 30 oddelení pre nevidiacich a slabozrakých používateľov vo verejných knižniciach na území celého Slovenska, vrátane Mestskej knižnice v Bratislave, ktorým zároveň poskytuje zvukové knihy a informačné zdroje (www.skn.sk). 
Veľmi pozitívne boli uvítané zmeny v zriaďovacej listine SKN od konca minulého roka, kedy ZK môžu využívať aj iné kategórie znevýhodnených používateľov, ktorí do knižnice prichádzali a hľadali zvukovú alternatívu k tlačenej, keďže tiež nemôžu využívať klasické publikácie z rôznych dôvodov, hlavne z hľadiska plnohodnotného vnímania textu. Azda najviac sa potešili rodičia dyslektikov, ktorí o vypožičiavanie ZK mali od začiatku fungovania ONS veľký záujem (Rozhodnutie, 2011).  

3 Zdroje získavania ZK formou nákupu a získavanie finančných prostriedkov na nákup

Výberovo získavame ZK formou nákupu na základe ponuky hovoreného slova na knižnom trhu, sami čitatelia a priaznivci knižnice prispievajú do čitateľskej zbierky, čo nám umožňuje flexibilne reagovať na nové audiotituly na pultoch kníhkupectiev. Azda najdôležitejšou akciou roka, z pohľadu získavania finančných prostriedkov na nákup nových ZK, je pre nás Bratislavská burza kníh.

3.1 Bratislavská burza kníh

Už od roku 2006 je posledný aprílový týždeň venovaný Bratislavskej burze kníh, organizovanej v rámci podujatia „Bratislava pre všetkých“. Je to spoločná akcia piatich verejných bratislavských knižníc (Staromestská knižnica, Knižnica Ružinov, Knižnica Bratislava - Nové Mesto, Miestna knižnica Petržalka a Mestská knižnica v Bratislave), prostredníctvom ktorej môžu návštevníci knižnice zakúpiť vyradené knihy z knižníc za nízke ceny (cena jednej knihy sa pohybuje od 40 do 10 centov). Do ponuky kníh v rámci burzy začleňujeme i dary jednotlivcov, ktorí venovali svoje knihy knižniciam. 
Čo nás teší azda najviac, záujem zo strany verejnosti neutícha – burzu navštívi každoročne vyše 10 000 návštevníkov a knihy sa predávajú na tisíce. Výťažok z burzy kníh, ktorý v nultom ročníku predstavoval 36 150,- Sk (čosi vyše 1 200 Eur), tento rok až 5 000 Eur. Treba podotknúť, že určitá finančná hotovosť z tejto sumy je vynaložená na režijné náklady burzy, no väčšina sumy je určená na zhotovenie a nákup zvukových kníh pre čitateľov ONS. Získané finančné zdroje venujeme rozšíreniu ponuky zvukových nahrávok, revitalizáciu fondov Oddelenia pre nevidiacich a slabozrakých a tiež posunu k modernejším formátom ako sú zvukové knihy na CD a v MP3 formáte. 
Z finančných prostriedkov z Bratislavskej burzy kníh sme v minulosti zakúpili napr. mikrofóny, ktoré dodnes slúžia dobrovoľníkom načítavajúcim knihy pre ZP čitateľov v provizórnych podmienkach doma, MP3 prehrávače pre našich čitateľov, aby si mohli vyskúšať nové možnosti „čítania ZK“ a tiež čisté CD a obaly na nosiče. Pokračujeme              v spolupráci s RTVS – snažíme sa o náhradu starších nahrávok na kazetách za CD a máme tiež záujem o ďalšie nahrávky z produkcie Slovenského rozhlasu (RTVS). Väčšinu MP3 zakupujeme z KTN a tým obohacujeme fond ONS o „digitalizované“ nahrávky, ktoré sme mali iba na magnetofónových kazetách. 
Súčasťou investovaných financií bol aj nákup samolepiacich priesvitných fólií na popis zvukových kníh v Braillovom písme. Musí sa oceniť aj iniciatíva a ochota samotných čitateľov spolupracovať na popise kníh.

3.2 Knihovna a tiskárna pro nevidomé K. E. Macana v Prahe (ďalej len KTN)

Rozšírením ponuky fondu je výberový nákup ZK z Knihovny a tiskárny pro nevidomé K. E. Macana v Prahe prostredníctvom „Digitální knihovny Wiking Biblio“.
Spolupráca s KTN prebieha už dlhé roky, najskôr sme náš fond obohacovali nákupom ZK na magnetofónových kazetách (platili sme za každú nahratú kazetu), momentálne v súvislosti s projektom retrospektívnej digitalizácie analógových nahrávok môžeme získavať prístup k MP3 všetkých titulov prostredníctvom zakúpenia si „prístupu“ do Digitálnej knihovny Wiking Biblio.  Platíme za množstvo obsahu, ktoré sa zmestí na jedno CD (na jedno CD sa zmestí obvykle až 20 hodín nahrávky).  Keďže systém registruje všetky ZK, ku ktorým máme zaplatený prístup, môžeme v prípade straty alebo poškodenia nosiča znova titul napáliť na nové CD. Taktiež týmto spôsobom sa nemôže stať, že by sme omylom zakúpili titul, ktorý už vo fonde máme. 
Čitatelia uvítali ZK v českom jazyku na novom formáte a momentálne prostredníctvom zdrojov z burzy kníh, môžeme ročne zakúpiť okolo 300 ZK v MP3 formáte, čím obohacujeme fond ONS o mnohé tituly, ktoré by ostali pre čitateľov nedostupné, či už kvôli poškodeným kazetám alebo faktu, že mnohí vyhľadávajú ZK už iba v MP3 formáte. Týmto spôsobom máme možnosť dopĺňať ponuku ZK aj pre používateľov, ktorí vyžadujú stále nové a aktuálne tituly, ktoré vychádzajú na knižnom trhu. 
Samozrejme treba podotknúť, že všetci zrakovo postihnutí ľudia majú možnosť bezplatne využívať pražskú digitálnu knižnicu, podobne ako u nás SKN, rozdiel je v ponúkanom formáte (MP3 v KTN a WMA DRM v SKN, kde sú ZK chránené pred nelegálnym kopírovaním). 
Jedným z hlavných cieľov verejnej knižnice je, aby sa stala „sprostredkovateľom“ informácií pre všetkých bez rozdielu, najmä pre tých, ktorí nemajú prístup k internetu a informačným a komunikačným technológiám. 
 
4 Postrehy a zamyslenia

Moja trojročná absencia v knižnici poskytuje zaujímavé pozorovanie a následne podnety k zamysleniu, ako a kam sa posunuli knižnično-informačné služby, rôznorodosť informačných požiadaviek čitateľov a tiež rozsah a forma ponuky zvukových kníh v priebehu troch rokov. 
Keď som odchádzala z ONS o úplnom zastavení produkcie zvukových kníh na magnetofónových kazetách sa iba rozhodovalo, aj keď už bolo jasné, že nové formáty sú pre ľahšiu a „digitálnejšiu“ budúcnosť nevyhnutné – zvukové knihy sme najskôr dostávali v dvoch verziách (na magnetofónových kazetách a v MP3 formáte na CD). Síce digitálna knižnica SKN naznačovala ďalší trend využívania knižnično-informačných služieb z domovského prostredia  alebo prostredníctvom „nahrávania“ zvukových kníh do MP3 prehrávačov, či už samotným používateľom alebo knihovníkom, v skutočnosti najmä starší čitatelia stále prichádzali s prázdnymi kufríkmi na kolieskach, aby si mohli zabezpečiť dostatočné zásoby kníh na pár týždňov dopredu a našou každodennou úlohou bolo vysvetľovať čitateľom, čo je MP3 a že sa prechodu na tento formát nemusia obávať. Napriek tomu aj nás knihovníkov obchádzali obavy, či sa kamenná knižnica a jej služby budú vedieť prispôsobiť zvyšujúcim sa nárokom čitateľov na kvalitu i kvantitu poskytovaných služieb resp., či sa bude dať „vyhovieť“ všetkým  čitateľom napriek zastaveniu produkcie na kazetách. 
Problematických okruhov bolo niekoľko a niektoré z nich sa aj potvrdili:

Budúcnosť knižníc – knižnica „online“?
Potvrdil sa predpokladaný odliv mladých čitateľov a ľudí v produktívnom veku, ktorí si môžu knihy vyhľadávať a sťahovať z domu prostredníctvom internetu (trend vo všetkých verejných knižniciaciach týkajúci sa nielen zrakovo znevýhodnených používateľov). Časové obmedzenia klasickej knižnice oproti 24 hodinovej ponuke digitálnych knižníc a tiež „zrýchlenie“ životného štýlu spôsobuje, že knižnicu využíva čoraz menej ľudí v produktívnom veku. 

Hlas verzus hlas
Dostupnosť hlasových syntetizátorov s „príjemným“ hlasom umožnil zrakovo postihnutým  luďom mať pôžitok z počúvania nielen kníh načítaných „ľudským“ hlasom, ale všetkých dostupných dokumentov vo formáte pdf, doc alebo txt, čím sa odstraňuje najmä informačná bariéra v dostupnosti všetkých informácií pre zrakovo postihných ľudí prostredníctvom internetu. Napriek tomuto novému trendu, medzi čitateľmi stále prevláda presvedčenie, že žiadna technológia nenahradí ľudský hlas, osobný kontakt a pôžitok z možnosti podeliť sa o dojmy z prečítaného. Taktiež ďalším dôležitým aspektom, na ktorý sa snažíme v knižnici klásť dôraz je to, aby naši čitatelia chodili do knižnice radi. Úlohou knižnice nie je len ponúkať knihy na vypožičiavanie, nadstavbou je vytvorenie prostredia, ktoré má stále čo ponúknuť svojim návštevníkom napr. organizovanie rôzne zameraných kultúrno-literárnych podujatí pre deti a mládež (Projekt „Čítajme spolu“) a dospelých. Už druhý rok každú poslednú stredu v mesiaci organizujeme „Kino pre nevidiacich“ a čitatelia si naň zvykli. Našou prioritou v konkurencii informačných technológií ostáva smerovanie ku knižnici chápanej ako komunitné centrum.

V rozbúrených vlnách (s) MP3
S radosťou môžeme konštatovať plynulý prechod zo ZK na kazetách – analógových formátov k MP3 – digitálnym formátom. Väčšina najmä nových čitateľov si na uvedenie MP3 zvykli a ich prehrávanie im nerobí problém. Ťažšie je to so staršími čitateľmi, ktorí sú zvyknutí na kazetové magnetofóny a nie sú z rôznych príčin schopní/ochotní naučiť sa ovládať CD a MP3 prehrávače, nie to ešte počítač. Títo ešte stále nedajú na kazety dopustiť, napriek ich váhe. V mnohých prípadoch je to spôsobené aj tým, že ovládanie prístrojov je komplikovanejšie a sú čím ďalej menšie. Na tento fakt vplýva aj rôznorodosť prehrávačov, MP3 sa dajú prehrávať na počítači, na DVD prehrávači, na MP3 prehrávači, na ktorý sa ale MP3 musí nahrať z počítača atď. Často sa stretávame s problémom nekompatibility, napr. keď sú ZK v MP3 formáte, ale „napálené“ na DVD nosiči a tým sa ZK dajú prehrať iba na počítači alebo DVD prehrávači. Čitatelia často presne nevedia rozdiel a prichádzajú so sťažnosťou, že MP3 im nejde prehrať a pod. Tu je dôležitá najmä spolupráca s rodinnými príslušníkmi a ich ochota pomôcť pri asistencii s novými technológiami. Jednoznačne informačné a komunikačné technológie prístup k ZK zlepšujú, avšak mnoho záleží na rôznych faktoroch napr. finančná náročnosť kompenzačných programov pre ZP, náročnosť na obsluhu prehrávačov, ochota prijímať nové informačné technológie a učiť sa ich ovládať.  
Zo skúseností z praxe sme sa s kolegyňami, ktoré ma počas mojej absencii v ONS  zastupovali (Mgr. Miroslava Sládeková-Valentíková a Mgr. Barbora Bieliková), zhodli, že niektoré bariéry MP3 nebudú nikdy prekonané napr. ako je „zaspávanie“ pri počúvaní ZK.
Mgr. Miroslava Sládeková zhrnula klady a zápory jednotlivých formátov z hľadiska používateľskej odozvy do nasledovnej tabuľky (Sládeková-Valentíková, 2011, s. 42):

Audiokazety	CD	MP3	
+ osvedčené
+ tisíce titulov => väčší výber
+ prestávky v počúvaní a zaspávanie
- nové tituly
- váha, objem
- cena
- kazivosť
- kvalita zvuku	+ váha
- dĺžka nahrávky
+ dostupnosť v kníhkupectvách
- cena
+ akýkoľvek prehrávač s CD	- “nový“ formát
- nový prehrávač
- prestávky v počúvaní a zaspávanie
+ váha, objem
+ kvalita zvuku
+ slovenský/český a anglický jazyk	
Tab. č. 1 Vlastnosti niektorých formátov ZK z hľadiska používateľskej praxe podľa Sládeková-Valentíková, 2011, s. 42.

„Radca a asistent“ - staronová úloha knihovníka  
Pracovník v oddelení pre nevidiacich nie je len knihovníkom, je pomocníkom, radcom, trpezlivým poslucháčom a často aj dôverníkom, ktorému sa čitatelia zdôverujú s radosťami a starosťami. Pre mnohých, najmä starších ľudí,  je návšteva knižnice spoločenskou udalosťou, stretnú sa so známymi, spoznajú nových ľudí a porozprávajú sa medzi sebou.
V kontexte nových informačných technológií tiež vyvstáva nová úloha pre knihovníka, jeho asistencia pri nájdení vhodnej formy ZK knihy až po mnohokrát inštruktáž, ako prehrávač používať. Očakáva sa od neho, aby mal prehľad a vedel vždy poradiť a pomôcť.

„Hlavný je príbeh“ (nevidiaci študent) – ako zachrániť obsah (ne)zmenou formy? 
Otázka ponuky ZK, jej rozsah a dostupnosť, vzhľadom na tlačenú produkciu na knižnom trhu, ostáva stále jednou z najpálčivejších otázok. Na jednej strane sú to požiadavky a potreby čitateľov, ktoré z kvantitatívneho, ale aj kvalitatívneho hľadiska narastajú, avšak narážame na nedostatok informácií a zdrojov, ktoré môžeme čitateľom ponúknuť v im prístupnej forme.  Načítanie ZK a zdĺhavý proces cez jej spracovanie až po doručenie do knižnice a následne vypožičanie si čitateľom často trvá dlhšie než je čitateľ mnohokrát ochotný počkať. Pokiaľ nemá iné možnosti (vytvorenie príp. nájdenie elektronickej verzie na internete), musí čakať mesiace, kým kniha bude načítaná. Čitatelia žiadajú aktuálnosť a pružnosť v načítavaní.
V súčasnosti sme svedkami situácie, kedy sme pravdepodobne „vyčerpali“ priestorové možnosti oddelenia a nástup menších nosičov bol rozhodne kľúčovým rozhodnutím. Niektorí čitatelia navštevujúci ONS od jej založenia (teda viac než 20 rokov) tiež „vyčerpali“ všetky zásoby ZK na kazetách a pomaly si zvykli na nový formát MP3. 
Noví čitatelia, ktorí sa však zaregistrovali po „zániku“ ZK na kazetách sa dožadujú klasických autorov a známych diel ZK na MP3. Podľa štatistík sa registrujú najmä starší ľudia, ktorí často nevlastnia počítač a ovládanie CD prehrávača s možnosťou MP3 je pre nich maximum, na čo si mohli zvyknúť a knihy  z digitálnej knižnice sú zatiaľ pre nich nedostupné. 
Preto si myslíme, že je dôležité otvoriť diskusiu ohľadne otázok, ktoré prichádzajú denne z radov našich čitateľov a týkajú sa hlavne ZK v MP3 formáte, ktoré poskytuje SKN a jeho sprostredkovanie v ONS MkB - bude možné sprístupniť retrospektívne digitalizované tituly na MP3 a prostredníctvom „fyzických“ výpožičiek na CD v ONS podobne tak ako je tomu v KTN? Bude v rámci nášho ONS možné sťahovať MP3 z digitálnej knižnice a „napaľovať“ na CD pre čitateľov, ktorí nevlastnia alebo nevedia využívať MP3 prehrávač alebo počítač?
Taktiež v tomto kontexte vyvstáva otázka, čo bude ďalej s titulmi na kazetách, ktoré sú poškodené. Bude možné ich postupne vymieňať za MP3 v prípade, že daný titul už bude zdigitalizovaný a prístupný cez digitálnu knižnicu? 

Čo je ľahko dosiahnuteľné, je aj ľahko šíriteľné?
Samozrejme si uvedomujeme aj problémy súvisiace s nástupom MP3. Na jednej strane MP3 je chápaný ako formát, ktorý bude prevažovať, ale nie je pravdepodobne konečným formátom vzhľadom na ľahkú dostupnosť, ale aj ľahké „kopírovanie“ teda v kontexte autorských práv nie je doriešená otázka nelegálneho šírenia ZK aj mimo „brán“ knižnice. 
Digitálna knižnica SKN poskytuje ZK vo formáte WMA DRM, ktorý chráni pred nelegálnym kopírovaním, čo však sťažuje ich dostupnosť všetkým zrakovo postihnutým záujemcom. 
Napriek snahe zabrániť šíreniu MP3 nelegálnou cestou, treba pripomenúť trend, ktorý je charakteristický pre celú technologickú dobu. Vždy sa nájde niekto, kto prekoná bezpečnostné zabezpečenie a veľakrát doplatia iní, zrakovo postihnutí čitatelia, ktorí nemôžu ZK využívať v plnej miere.

Záver
Naše skúsenosti naznačujú, že najlepším riešením je čitateľov zapojiť do rozhodovania o smerovaní knižnice a o možnosti výberu. Knižnica je pre čitateľov a sme presvedčení, že oni to tiež tak chápu. Prichádzajú s novými podnetmi a nápadmi, ako služby neustále zlepšovať. Na základe praktických skúseností v ONS si knižnično-informačná práca pre zrakovo postihnutých používateľov vyžaduje stanovenie si priorít v oblastiach zameraných na: 
-	Smerovanie knižnično-informačných služieb pre rôzne skupiny znevýhodnených používateľov (zistenie aké služby poskytovať resp. ako upraviť ich formu vzhľadom na nové trendy).
-	Rozsah a forma ponuky zvukových kníh (retrospektívna digitalizácia a sprístupnenie ZK v nových formátoch). 
-	Postavenie knihovníka v tomto procese (mal by pozostávať z komplexu poznatkov z oblastí informačných a komunikačných technológií, poznania kompenzačných pomôcok pre ZP, vedomosti z knižnično-informačnej vedy, znalosti z disciplín špeciálnej a integratívnej pedagogiky a pod.).
-	Rôznorodosť informačných požiadaviek zrakovo postihnutých používateľov (hlbšie poznanie ich informačných potrieb).
-	Spolupráca s inštitúciami zameranými na prácu pre zrakovo postihnutých. 

Zvuková kniha pre nevidiacich oslavuje 50 rokov od svojho vzniku. Prešla cestou mnohých zmien, hlavne svojej formy, keďže sa neustále snažila prispôsobiť potrebám a požiadavkám svojich čitateľov. 
Jej univerzálnosť a nadčasovosť potvrdzuje aj masové rozšírenie na pultoch kníhkupectiev v kruhoch vidiacej verejnosti.  Na jednej strane sa zrakovo postihnutí používatelia zhodujú, že ponuka ZK je momentálne rozmanitá, ľahšie a pohodlnejšie dostupná ako v minulosti (podľa vyjadrení niektorých čitateľov sa aj množstvo ZK pre zrakovo postihnutých dostáva na úroveň „informačného preťaženia“), no na strane druhej plnohodnotné využívanie a sprístupňovanie ZK bude možné iba za predpokladu, že knižnice budú rešpektovať potreby zrakovo postihnutých z hľadiska dostupných foriem a formátov ZK. 
Slovenskej knižnici pre nevidiacich Mateja Hrebendu v Levoči a hlavne zvukovej knihe prajeme v mene Mestskej knižnice v Bratislave mnoho úspechov, aby slúžila k prospechu svojim čitateľom aj naďalej a vyslovujeme presvedčenie, že každá načítaná kniha, tak ako doteraz, aj v budúcnosti nájde svojho čitateľa, ktorého poteší a pohladí na duši.  

Zoznam použitej literatúry: 

Libraries for the Blind in the Information Age: Guidelines for Development [online] / IFLA, 2005. 87 s. ISSN 0168-1931. [cit. 2008-01-25]. Dostupné na internete: http://www.ifla.org/VII/s31/pub/Profrep86.pdf  
Manifest IFLA/UNESCO o verejných knižniciach. 1994 [online]. [cit. 2012-05-05]. Dostupné na internete: < http://www.ifla.org/files/public-libraries/publications/PL-manifesto/pl-manifesto-sk.pdf >.
R O Z H O D N U T I E Ministerstva kultúry Slovenskej republiky  o zmene a doplnení zriaďovacej listiny Slovenskej knižnice pre nevidiacich Mateja Hrebendu so sídlom v Levoči. [online].  Levoča : Slovenská knižnica pre nevidiacich Mateja Hrebendu v Levoči, 2011 [cit. 2012-05-02]. Dostupné na internete: <http://www.skn.sk/?zriadovacia-listina>.
SLÁDEKOVÁ - VALENTÍKOVÁ,  Miroslava  2011. Zvukové knihy pre zdravotne znevýhodnených používateľov. In: Audioknihy v knižniciach. Zborník príspevkov z celoslovenského odborného seminára s medzinárodnou účasťou zo dňa 30. 9. 2010  v Mestskej knižnici v Bratislave [online]. Bratislava: Mestská knižnica, 2011. s. 41-43.  DVD. ISBN 978-80-970713-0-1. [cit. 2012-07-07]. Dostupné na internete: <http://www.mestskakniznica.sk/files/zbornik-Audioknihy2011.pdf>.
Slovenská knižnica pre nevidiacich Mateja Hrebendu. 2012 [online]. [cit. 2012-05 -05]. Dostupné na internete: http://www.skn.sk.
ŠUDÍKOVÁ, Milada 2007. Čítajme a poznávajme spolu – kolektívne podujatia v Oddelení pre nevidiacich a slabozrakých MsK . IN  Knižnica. roč. 8, č. 4 (2007). s. 25 – 30.

Mgr. Milada Šudíková, Oddelenie pre nevidiacich a slabozrakých 
Mestská knižnica v Bratislave